KURZUS: Makroökonómia

MODUL: Pénz- és tőkepiac

10. lecke: A pénzkínálat (m-ek), pénzteremtés, pénzmultiplikátor

|  | A lecke eredményes feldolgozásához, a megadott követelmények teljesítéséhez javasoljuk, hogy figyelmesen olvassa át a Makroökonómia c. jegyzet 107-113. oldalhoz tartozó tananyagot.
| Tanulmányozza és ismerje meg a leckében szereplő tényeket, fogalmakat, összefüggéseket és ezek megértését szolgáló példákat, magyarázatokat és modelleket
| Tevékenységek
| A lecke tanulása során végezze el az alábbi tevékenységeket, amelyek segítségével képes lesz a követelmények teljesítésére.
| Jegyezze meg a makroökonómiában használatos pénzmennyiség-kategóriákat (M0, M1, M2), figyelje meg, milyen kapcsolat van a kategóriák nagysága és a likviditás között. Figyelmesen olvassa végig a pénzteremtési folyamat leírását, majd jegyezze meg a leírásban található fogalmakat (készpénzhányad, tartalékráta, refinanszírozási hitel, refinanszírozási kamatláb, pénzmultiplikátor) Kövesse végig a pénzmultiplikátor levezetésének logikáját, illetve az azt megadó képletet. Próbálja Ön is levezetni minden segítség nélkül a 111. oldalon található M 1= 1 m k +t( 1− m k ) ⋅ M 0 képletet. Figyelje meg, hogy változik a multiplikátor (és vele a pénzteremtési lehetőségek) nagysága, ha változik a készpénzhányad, illetve a kötelező tartalékráta! Különböztesse meg a kötelező és a szabad tartalékokat egymástól! Kövesse végig, hogy változtathatja a központi bank a refinanszírozási kamatláb és nyíltpiaci műveletek segítségével a forgalomban lévő pénz mennyiségét! Különböztesse meg mit jelent a nominális- és a reálpénzmennyiség, jegyezze is meg fogalmukat! Oldja meg a feladatgyűjtemény 6. fejezetének számítási- és geometriai feladatok címszó alatt található 1-4. számú feladatait!
| Követelmények
| A leckét akkor sikerült megfelelően elsajátítania, ha Ön képes
| Megadni az egyes pénzmennyiség-kategóriák (monetáris aggregátumok) definícióját Kiválasztani a monetáris aggregátumok közötti kapcsolatokat Likviditás alapján sorba rendezni a pénzmennyiség-kategóriákat A pénzteremtéssel kapcsolatos fogalmakhoz hozzárendelni azok jelentését, illetve adott definícióról eldönteni, hogy az melyik fogalmat írja le. Meghatározni, hogyan változtatja meg a pénzteremtési lehetőségeket a készpénzhányad, illetve a pénzmultiplikátor változása! Eldönteni, milyen irányba tudja alakíthatja a jegybank a pénzmennyiséget a refinanszírozási hitel kamatlábának, illetve megadott nyíltpiaci műveletek segítségével Megoldani a 6. fejezet számítási és geometriai feladatai közül az 1-4. számú feladatokat.
| Önellenőrző feladatok

|  | 1. Rendezze sorba a következő pénzkategóriákat likviditás szerint! Kezdje a leglikvidebbel!
1. 2. 3. |  |
| 2. Döntse el az alábbi állításokról, hogy igazak, vagy hamisak!
Forgalomban lévő készpénznek minősül minden, a bankszektornál, illetve a magánszektornál lévő készpénz. |
A monetáris bázis és a jegybankpénz ugyanazt a pénzmennyiség-kategóriát takarja |
Ha a gazdasági szereplők a lekötött betétek egy részét látra szóló betétté alakítják át, akkor ennyivel csökken az M2, s ugyanennyivel növekszik az M1 mennyisége |
| 3. A következők közül melyik esetben növekedhet a gazdaságban lévő pénzmennyiség?
| a kötelező tartalékráta csökkentése esetén
| a refinanszírozási kamatláb emelkedése esetén
| amikor a jegybank nyíltpiaci műveletek keretében értékpapírokat vásárol a gazdasági szereplőktől
| amikor a készpénzhányad csökken
| 4. Egy gazdaságban a pénzmultiplikátor értéke 5. Mekkora a KBP (kereskedelmi banki pénz)értéke, ha a monetáris bázis (JBB) nagysága 5000 egység?
| 1000 egység
| 5000 egység
| 25000 egység
| 5005 egység
| 5. Egy gazdaságban a kötelező tartalékráta nagysága 8%. A készpénzhányad a tapasztalati adatok alapján 12%-os. Határozza meg a pénzmultiplikátor nagyságát! A számított adatot két tizedesre kerekítse! Megoldás:
| 6. Rakja helyükre a változókat (s ha szükséges számokat) a következő képletben úgy, hogy az a tankönyvi alakban adja meg a pénzmultiplikátor képletét! A= B C+D( E−F ) ⋅G A képletben található betűk (A, B, ..., G) lenti felsorolása melletti négyzetekbe írja be az ön szerint annak a betűnek a helyére illő változóhoz hozzárendelt számot. Tehát ha úgy gondolja, hogy az A betű helyén a képletben jegybanki betét állományának JBB-nek kell állnia, akkor az A mögé 7-et kell írnia (hisz ez a felsorolásban ez a JBB-hez rendelt sorszám). 1: M0 2: mk 3: M1 4: 1 5: KBB 6: t 7: JBB 8: 2 A B C D E F G