KURZUS: Makroökonómia

MODUL: Munkapiac, makrokínálat

17. lecke: A munkapiac és a foglalkoztatás

|  | A lecke eredményes feldolgozásához, a megadott követelmények teljesítéséhez javasoljuk, hogy figyelmesen olvassa át a Makroökonómia c. jegyzet 147-157. oldalhoz tartozó tananyagot.
| Felhívjuk figyelmét, hogy ennek a modulnak a leckéi különös fontossággal bírnak a későbbi anyagok stabil elsajátíthatósága szempontjából! Jelezzük akkor ugyanazt, hogy ennek a leckéknek a megtanulására várhatóan egy normál lecke időigényének kétszeresére lesz szüksége!
| Tanulmányozza és ismerje meg a leckében szereplő tényeket, fogalmakat, összefüggéseket és ezek megértését szolgáló példákat, magyarázatokat és modelleket
| Tevékenységek
| A lecke tanulása során végezze el az alábbi tevékenységeket, amelyek segítségével képes lesz a követelmények teljesítésére.
| Rajzolja le magának a 148. oldalon található 8.10. ábrát úgy, hogy azon csak a munkakereslet, -kínálat, valamint a két függvény és a tengelyek jelölése szerepeljen. Jelölje be az egyensúlyi reálbért ( W P ) e , valamint az ehhez tartozó foglalkoztatás ( N e ) nagyságát! Jegyezze meg, mit jelent a tökéletes munkapiac! Jegyezze meg a teljes foglalkoztatás és a tényleges foglalkoztatás közötti eltérést tökéletes munkapiac esetén! (Vegye észre, hogy a 8.11. ábra a teljes foglalkoztatás melletti munkapiaci egyensúlyt mutatja be, míg a 8.10. ábra az általános esetet, amikor az egyensúly nem teljes foglalkoztatás mellett jön létre!) Folytassa az előző leckében elkészített rajzot, amelyen a lakosság munkapiaci kategóriák szerinti bontását ábrázolta! Az ábra aktív népesség nevű kategóriáját tudja majd a 149. oldalon kezdődő "A munkanélküliség típusai" című fejezetrész alapján tovább kategorizálni! Készítse el az ábrát! Tanulja meg a munkanélküliség különböző típusainak jelentését! Írjon valós példát mindegyik típusra! Rajzolja le magának ismét a 148. oldalon található 8.10. ábrát úgy, hogy azon csak a munkakereslet, -kínálat, valamint a két függvény és a tengelyek jelölése szerepeljen. Válasszon ki egy, az egyensúlyinál magasabb munkabért ( W P ) 1 ! Jelölje be, mekkora ennél a bérszintnél a munkakereslet ( N 1 D ) és a munkakínálat ( N 1 S ) , rajzolja be, mekkora a túlkínálat! Döntse el, hogy a túlkínálattal ábrázolt munkanélküliség önkéntes vagy kényszerű-e? Rajzolja le magának ismét a 148. oldalon található 8.10. ábrát úgy, hogy azon csak a munkakereslet, -kínálat, valamint a két függvény és a tengelyek jelölése szerepeljen . Válasszon ki most egy az egyensúlyinál alacsonyabb reálbérszint, és ábrázolja az itt kialakuló munkakeresletet, munkakínálatot és túlkeresletet! ( W P ) 2 , ( N 2 D ) , ( N 2 S ) Olvassa el figyelmesen tankönyv 153-154. oldalain található "A tényleges foglalkoztatás és a foglakoztatási függvény" című fejezetrészét! Különösen figyeljen az ún. rövidebb oldal elvére! A fejezetrész átolvasása után olvassa el a módszertani segédlet "C" részét! Az elolvasás után rajzolja le magának a tankönyv 148. oldalán található 8.10. ábrát úgy, hogy azon csak a munkakereslet, -kínálat, valamint a két függvény és a tengelyek jelölése szerepeljen. Jelölje be a különböző reálbérekhez tartozó foglalkoztatás nagyságát! (Foglakoztatási függvény!) Ellenőrizze, hogy a 8.18. ábrán vastagított vonallal jelölt részt rajzolta-e be! Ha nem, olvassa el újra a fejezetrészt és a segédletet, s nézze meg mit értelmezett rosszul! Jegyezze meg, hogy változatlan nominálbér mellett az árszínvonal és a reálbér fordítottan arányos! Figyelje meg ezt az összefüggést a 8.20. ábrán! Rajzolja le magának a 8.20. ábrát és jelölje be különböző árszínvonalak esetén az ehhez tartozó reálbér nagyságát! Figyelje meg, hogyan változik a reálbér a nominálbér hatására (8.21. ábra) Vegye észre és jegyezze meg, hogy a tökéletes munkapiacokon a nominálbér azonnal változik az árszínvonal változása esetén, a nem tökéletes munkapiacon pedig a nominálbérek rögzítettek, így az árszínvonal változása (a 8.20. ábrán látott módon) változtatja a reálbérek nagyságát! Figyelmesen olvassa el a 8.22. és 8.23. ábrákat magyarázó leíró részt, majd rajzolja le a 8.23. ábrát és próbálja bejelölni az egyensúlyi árszínvonalhoz, valamint egy annál alacsonyabb és magasabb árszínvonalhoz tartozó foglalkoztatás nagyságát! Oldja meg a feladatgyűjtemény 8. fejezetének 2-7. feladatait!
| Követelmények
| A leckét akkor sikerült megfelelően elsajátítania, ha Ön képes
| A munkapiacot bemutató ábrán bejelölni az egyensúlyt biztosító reálbért és munkamennyiséget A tökéletes munkapiac jellemzőinek felsorolására A teljes foglalkoztatás és a tényleges foglakoztatás meghatározására tökéletes munkapiac esetén A munkapiac összes lehetséges kategóriájának felsorolására, az adott kategória jelentésének kiválasztására, a kategóriák közötti kapcsolatok felállítására Adott munkapiaci kategóriák nagyságának ismeretében a hiányzó kategóriák értékét kiszámítani Leírás alapján eldönteni, hogy az adott munkanélküli helyzet a munkanélküliség mely típusába sorolható! A munkapiacot bemutató ábrán egy adott reálbér esetén eldönteni, hogy ott túlkereslet, vagy túlkínálat van-e, illetve ennek mekkora a mértéke. Ábra alapján eldönteni, hogy egy (egyensúlyinál magasabb) reálbérszint esetén a kényszerű és az önkéntes munkanélküliség is megjelenik-e, vagy csak kényszerű. Adott ábra alapján meghatározni az önkéntes és a kényszerű munkanélküliség nagyságát! Az egyensúlyinál alacsonyabb reálbérszint esetén a munkapiaci túlkereslet ábrázolására! Eldönteni, hogy adott reálbér esetén a munkakereslet, vagy a munkakínálat határozza-e meg a foglalkoztatás nagyságát! A munkapiacot bemutató ábrán megmutatni a foglalkoztatás alakulását A reálbér-függvény megrajzolására, helyes alakjának kiválasztására! Eldönteni, hogy változik a reálbér az árszínvonal, vagy a nominálbér változásának hatására Különbséget tenni a tökéletes és a nem tökéletes munkapiac között a nominálbér és a reálbér változatlansága, változása alapján Az árszínvonal és a munkapiac kapcsolatát leíró ábrán megadott árszínvonalakhoz hozzárendelni a foglalkoztatás nagyságát! Megoldani a feladatgyűjtemény 8. fejezetének 2-7. feladataihoz hasonlító, további feladatokat!
| Önellenőrző feladatok

|  | 1. A következő ábrán a munkapiac ábrázolását láthatja. Írja az ábrán látható megfelelő számot a következő felsorolásban az egyes kategóriák mögött lévő téglalapba! Reálbér Egyensúlyi foglalkoztatás Munkakínálati függvény Egyensúlyi reálbér Munkamennyiség Munkakeresleti függvény
| 2. Válassza ki, hogy a következők közül melyik igaz a tökéletes munkapiacra!
| A munkapiac mindig egyensúlyban van
| A nominálbér sohasem változhat
| Az árszínvonal változása azonnal megjelenik a nominálbér változásaként is, így a reálbér nem változik
| Létrejöhet munkanélküliség
| 3. Egy NEM tökéletes munkapiacon az egyensúlyinál magasabb reálbér alakult ki. Döntse el, hogy ebben az esetben az alábbi állítások igazak, vagy hamisak!
A munkapiac ilyenkor is egyensúlyban lesz, mert a reálbér emelkedését azonnal követi az árszínvonal emelkedése, ami egyből visszatéríti a piacot az egyensúlyba. |
Az emelkedő reálbér miatt a munkakereslet emelkedik, a munkakínálat nem változik, így a munkapiacon túlkereslet alakul ki. |
Az emelkedő reálbér miatt munkanélküliség alakul ki. |
| 4. Az alábbi munkapiaci kategóriák közül melyiket adja meg a következő meghatározás? "Azok a gazdaságilag aktív személyek, akik adott reálbér mellett nem hajlandóak munkát vállalni."
| kényszerű munkanélküliség
| strukturális munkanélküliség
| önkéntes munkanélküliség
| inaktív népesség
| 5. Egy gazdaságban a népesség nagysága 10000 fő. Tudjuk, hogy a munkaképes korú népesség a tejes lakosság 60%-át teszi ki. Tudjuk továbbá, hogy az aktivitási ráta 52%-os (vagyis a munkaképes korú lakosság 52%-a jelenik meg aktívként a munkapiacon). A foglalkoztatottak száma 2964 fő. Ismert továbbá, hogy a kényszerű munkanélküliek száma 26 fő. Határozza meg a következő kategóriák nagyságát! A kiszámított értéket írja a meghatározás mögötti téglalapba! (A munkanélküliségi ráta esetében ha a megoldás pl. 12%, akkor a téglalapba 12-t írjon! Munkaképes korú népesség (fő): Aktív népesség (fő): Inaktív népesség (fő): Munkanélküliek száma (fő): Önkéntes munkanélküliek száma (fő): Munkanélküliség ráta (%):
| 6. Egy gazdaság munkapiacán érvényes összefüggések a következők: N S =−150+3⋅( W P ) , valamint N D =2010−5⋅( W P ) . Írja be a következő táblázatba a kért mennyiségeket!
Kategória | Érték
Munkakereslet, ha a reálbér nulla: |
Reálbér, amely mellett a munkakereslet nulla |
Reálbér, amely mellett a munkakínálat nulla (minimális reálbér) |
Egyensúlyi reálbér |
Egyensúlyi foglalkoztatás |
Munkakereslet, ha a reálbér 300 egység |
Munkakínálat, ha a reálbér 300 egység |
Foglalkoztatás, ha a reálbér 300 egység |
Munkanélküliség, ha a reálbér 300 egység |
Munkakereslet, ha a reálbér 250 egység |
Munkakínálat, ha a reálbér 250 egység |
Foglalkoztatás, ha a reálbér 250 egység |
| 6. A reálbér emelkedhet akkor, ha...
| változatlan árszínvonal mellett a nominálbér emelkedik
| változatlan nominálbér mellett az árszínvonal emelkedik
| emelkedik az árszínvonal, de a nominálbérek ennél jobban emelkednek
| változatlan árszínvonal mellett a nominálbérek csökkennek
| 8. Döntse el az alábbi állításokról, hogy azok igazak, vagy hamisak:
Az egyensúlyinál kisebb reálbér esetén a munkakereslet határozza meg a foglalkoztatást. |
Az egyensúlyi árszínvonal alatt a munkakereslet határozza meg a foglalkoztatást. |
| 9. Egy gazdaságban a munkapiacot az: N S =−150+3⋅( W P ) , valamint N D =2010−5⋅( W P ) összefüggések írják le. A szükséges mellékszámítások alapján döntse el, hogy a következők közül melyik adja meg helyesen a foglalkoztatási függvény!
| N f ={ −150+3( W P ),h a( W P )>270 2010−5( W P ),h a( W P )≤270 }
| N f ={ −150+3( W P ),h a( W P )<270 2010−5( W P ),h a( W P )≥270 }
| N f ={ −150+3( W P ),h a( W P )<660 2010−5( W P ),h a( W P )≥660 }
| N f ={ −150+3( W P ),h a( W P )>660 2010−5( W P ),h a( W P )≤660 }